Is podcast
Vse sestavine pripravimo že prejšnji dan, prav tako vse pripomočke, da so sobne temperature. Za krofe potrebujemo 1 kg suhe moke, vanjo presejemo en pecilni prašek, ob strani pa damo 2 žlički soli. Dodamo še naribano limonino lupino in malo ruma. 4 rumenjake, 2 žlici sladkorja in 2 vanilin sladkorja pa posebej zmiksamo v kotličku. K moki bomo prilili malo toplega mleka. Vsega skupaj ga potrebujemo ¾ litra: 3-4 žlice ga že vmešamo v kvas, dodamo še žličko sladkorja in malo moke. To naj vzhaja v malo večji skledi. Potem ko smo testu pridali mleko, dodamo še stopljeno maslo – 5-6 dag in 2 dag olja (belega ali olivnega). Pripraviti moramo mehko testo. Če bo postajalo krepko, dolijemo še malo mleka - boljše kot če bi v nasprotnem primeru morali dodajati moko. Testo mora biti žametno in nato ga damo vzhajati. Povrhu ga nič ne potresemo z moko, samo pokrijemo s prtičem. Pred valjanjem ga lahko še enkrat pognetemo. Izkrožimo krofe, odlagamo jih na servieto (mokanje ni potrebno). Dvojene krofe po pol ure obrnemo, enojnih ni potrebno. Za cvrtje je najbolj primerna mešanica olja in masti. V dobro segreto maščobo (preverimo s kroglico testa, ki naj naj površje prihaja pri štetju do tri) damo najprej vrhnjo plast vzhajanega krofa. Cvremo jih pokrito. Ko po štirih minutah dobijo lepo barvo, jih obrnemo in odkrito ocvremo do konca. Poberemo jih na rešetko oz. mrežo in nadaljujemo s cvrenjem.
Vse sestavine pripravimo že prejšnji dan, prav tako vse pripomočke, da so sobne temperature. Za krofe potrebujemo 1 kg suhe moke, vanjo presejemo en pecilni prašek, ob strani pa damo 2 žlički soli. Dodamo še naribano limonino lupino in malo ruma. 4 rumenjake, 2 žlici sladkorja in 2 vanilin sladkorja pa posebej zmiksamo v kotličku. K moki bomo prilili malo toplega mleka. Vsega skupaj ga potrebujemo ¾ litra: 3-4 žlice ga že vmešamo v kvas, dodamo še žličko sladkorja in malo moke. To naj vzhaja v malo večji skledi. Potem ko smo testu pridali mleko, dodamo še stopljeno maslo – 5-6 dag in 2 dag olja (belega ali olivnega). Pripraviti moramo mehko testo. Če bo postajalo krepko, dolijemo še malo mleka - boljše kot če bi v nasprotnem primeru morali dodajati moko. Testo mora biti žametno in nato ga damo vzhajati. Povrhu ga nič ne potresemo z moko, samo pokrijemo s prtičem. Pred valjanjem ga lahko še enkrat pognetemo. Izkrožimo krofe, odlagamo jih na servieto (mokanje ni potrebno). Dvojene krofe po pol ure obrnemo, enojnih ni potrebno. Za cvrtje je najbolj primerna mešanica olja in masti. V dobro segreto maščobo (preverimo s kroglico testa, ki naj naj površje prihaja pri štetju do tri) damo najprej vrhnjo plast vzhajanega krofa. Cvremo jih pokrito. Ko po štirih minutah dobijo lepo barvo, jih obrnemo in odkrito ocvremo do konca. Poberemo jih na rešetko oz. mrežo in nadaljujemo s cvrenjem.
Vse sestavine pripravimo že prejšnji dan, prav tako vse pripomočke, da so sobne temperature. Za krofe potrebujemo 1 kg suhe moke, vanjo presejemo en pecilni prašek, ob strani pa damo 2 žlički soli. Dodamo še naribano limonino lupino in malo ruma. 4 rumenjake, 2 žlici sladkorja in 2 vanilin sladkorja pa posebej zmiksamo v kotličku. K moki bomo prilili malo toplega mleka. Vsega skupaj ga potrebujemo ¾ litra: 3-4 žlice ga že vmešamo v kvas, dodamo še žličko sladkorja in malo moke. To naj vzhaja v malo večji skledi. Potem ko smo testu pridali mleko, dodamo še stopljeno maslo – 5-6 dag in 2 dag olja (belega ali olivnega). Pripraviti moramo mehko testo. Če bo postajalo krepko, dolijemo še malo mleka - boljše kot če bi v nasprotnem primeru morali dodajati moko. Testo mora biti žametno in nato ga damo vzhajati. Povrhu ga nič ne potresemo z moko, samo pokrijemo s prtičem. Pred valjanjem ga lahko še enkrat pognetemo. Izkrožimo krofe, odlagamo jih na servieto (mokanje ni potrebno). Dvojene krofe po pol ure obrnemo, enojnih ni potrebno. Za cvrtje je najbolj primerna mešanica olja in masti. V dobro segreto maščobo (preverimo s kroglico testa, ki naj naj površje prihaja pri štetju do tri) damo najprej vrhnjo plast vzhajanega krofa. Cvremo jih pokrito. Ko po štirih minutah dobijo lepo barvo, jih obrnemo in odkrito ocvremo do konca. Poberemo jih na rešetko oz. mrežo in nadaljujemo s cvrenjem.
Kuhajmo s sestro Nikolino
Poslušalec je kupil aparat za sušenje sadja in ga je zanimalo, kako bi ga lahko izkoristil za odpadlo sadje. Sestra Nikolina mu je svetovala, naj sadje najprej opere, po potrebi olupi in nareže na tanke plasti ali kolobarje. To naj potem dobro presuši in vakuumsko zapakira ter da v skrinjo.
Kuhajmo s sestro Nikolino
Poslušalec je kupil aparat za sušenje sadja in ga je zanimalo, kako bi ga lahko izkoristil za odpadlo sadje. Sestra Nikolina mu je svetovala, naj sadje najprej opere, po potrebi olupi in nareže na tanke plasti ali kolobarje. To naj potem dobro presuši in vakuumsko zapakira ter da v skrinjo.
Kuhajmo s sestro Nikolino
Poslušalka je prosila za nasvet, kaj narediti iz jabolk, ki padajo iz dreves, delno so poškodovana. Sestra Nikolina ji je svetovala, naj vse sadje očisti, olupi in nareže na listke ter da dušiti. Jabolkom lahko doda kakšno hruško ali slivo. Po želji posladka ali doda limonin sok ter pokrito in počasi duši, da se omehča. To je lahko za poobedek, za sladico (z dodatkom sladoleda), lahko pa še vroče nalaga v kozarce in konzervira. To potem lahko čez leto uporabi za različne sladice, tudi npr. za jabolčno pito. Lahko pa tudi pripravi jabolčni zavitek, ga preloži na folijo in da zamrznit. Ko ga bo potrebovala, da lahko kar zamrznjenega da v pečico, čas peke bo za 15 minut daljši kot sicer.
Kuhajmo s sestro Nikolino
Poslušalka je prosila za nasvet, kaj narediti iz jabolk, ki padajo iz dreves, delno so poškodovana. Sestra Nikolina ji je svetovala, naj vse sadje očisti, olupi in nareže na listke ter da dušiti. Jabolkom lahko doda kakšno hruško ali slivo. Po želji posladka ali doda limonin sok ter pokrito in počasi duši, da se omehča. To je lahko za poobedek, za sladico (z dodatkom sladoleda), lahko pa še vroče nalaga v kozarce in konzervira. To potem lahko čez leto uporabi za različne sladice, tudi npr. za jabolčno pito. Lahko pa tudi pripravi jabolčni zavitek, ga preloži na folijo in da zamrznit. Ko ga bo potrebovala, da lahko kar zamrznjenega da v pečico, čas peke bo za 15 minut daljši kot sicer.
Kuhajmo s sestro Nikolino
Poslušalko je zanimalo, ali so kakšne posebne jedi iz korenčka in kako rdečega ali rumenega shraniti za zimo. Sestra Nikolina je povedala, da korenček lahko dodamo velikemu številu jed in z njim obogatimo okus, to so juhe, pire krompir, enolončnice, zlasti v ričetu ... Shranimo pa ga tako, da ga očistimo, narežemo in blanširamo, potem pa damo v skrinjo. Dobro se ohrani tudi v suhem bukovem žaganju ali v mivki.
Kuhajmo s sestro Nikolino
Poslušalko je zanimalo, ali so kakšne posebne jedi iz korenčka in kako rdečega ali rumenega shraniti za zimo. Sestra Nikolina je povedala, da korenček lahko dodamo velikemu številu jed in z njim obogatimo okus, to so juhe, pire krompir, enolončnice, zlasti v ričetu ... Shranimo pa ga tako, da ga očistimo, narežemo in blanširamo, potem pa damo v skrinjo. Dobro se ohrani tudi v suhem bukovem žaganju ali v mivki.
Kuhajmo s sestro Nikolino
Poslušalka je prosila za kakšen recept iz stročjega fižola maslenca in kako ga shraniti za zimo. Sestra Nikolina ji je odgovorila, da ga lahko konzervira z zamrzovanjem ali vlaganjem v kozarce. Iz tega fižola se lahko pripravljajo juhe, prikuhe in solate. Pri juhi lahko dodamo malo korenčka (to bo tudi za barvno popestritev) in krompir ter drugo zelenjavo. Lahko jo pripravljamo s praženjem zelenjave ali pa da maščobi dodamo žličko moke in nato na kratko narezan fižol in skupaj pražimo. Juha naj vre samo toliko, da je zelenjava kuhana, sicer izgubi na kvaliteti. Poslušalka lahko pripravi tudi goveji golaž s stročjim fižolom, sploh kadar ima nekoliko manj govejega mesa. Fižol dodamo, ko se meso že duši in je napol mehko. Tudi tu se poda korenček. Naredimo lahko tudi narastek: fižol (in drugo zelenjavo) skuhamo, naložimo v skledo in prelijemo z bešamelom, na vrhu naribamo sir ter spečemo. Najhitreje pripravljena jed je, če fižol skuhamo in zabelimo (z maslom, ocvirki, zaseko, drobtinami ...), po želji dodamo še kislo smetano ...
Kuhajmo s sestro Nikolino
Poslušalka je prosila za kakšen recept iz stročjega fižola maslenca in kako ga shraniti za zimo. Sestra Nikolina ji je odgovorila, da ga lahko konzervira z zamrzovanjem ali vlaganjem v kozarce. Iz tega fižola se lahko pripravljajo juhe, prikuhe in solate. Pri juhi lahko dodamo malo korenčka (to bo tudi za barvno popestritev) in krompir ter drugo zelenjavo. Lahko jo pripravljamo s praženjem zelenjave ali pa da maščobi dodamo žličko moke in nato na kratko narezan fižol in skupaj pražimo. Juha naj vre samo toliko, da je zelenjava kuhana, sicer izgubi na kvaliteti. Poslušalka lahko pripravi tudi goveji golaž s stročjim fižolom, sploh kadar ima nekoliko manj govejega mesa. Fižol dodamo, ko se meso že duši in je napol mehko. Tudi tu se poda korenček. Naredimo lahko tudi narastek: fižol (in drugo zelenjavo) skuhamo, naložimo v skledo in prelijemo z bešamelom, na vrhu naribamo sir ter spečemo. Najhitreje pripravljena jed je, če fižol skuhamo in zabelimo (z maslom, ocvirki, zaseko, drobtinami ...), po želji dodamo še kislo smetano ...
Kuhajmo s sestro Nikolino
Zdaj je čas paprike in paradižnika, zato je dobro pripraviti sataraš. Čebulo narežemo in jo pražimo na maščobi. Ko začne rumeneti, dodamo narezano papriko – rumeno in rdečo. To dobro prepražimo in dodamo narezan olupljen paradižnik. Olupimo ga tako, da ga potopimo vročo vodo. Počakamo, da tekočina povre in jed še solimo. Lahko dodamo še jajce. To je odlična priloga k pire krompirju, testeninam ... Po okusu solimo in popramo, lahko dodamo tudi narezan peteršilj ali drobnjak. Sataraš lahko tudi naložimo v kozarce in shranimo za ozimnico.
Kuhajmo s sestro Nikolino
Zdaj je čas paprike in paradižnika, zato je dobro pripraviti sataraš. Čebulo narežemo in jo pražimo na maščobi. Ko začne rumeneti, dodamo narezano papriko – rumeno in rdečo. To dobro prepražimo in dodamo narezan olupljen paradižnik. Olupimo ga tako, da ga potopimo vročo vodo. Počakamo, da tekočina povre in jed še solimo. Lahko dodamo še jajce. To je odlična priloga k pire krompirju, testeninam ... Po okusu solimo in popramo, lahko dodamo tudi narezan peteršilj ali drobnjak. Sataraš lahko tudi naložimo v kozarce in shranimo za ozimnico.
Kuhajmo s sestro Nikolino
Fižol damo kuhati v vrelo vodo. Za 1 kg fižola potrebujemo 1 liter vode, dodamo 1 žličko soli in 1 žličko sladkorja. Ko je fižol skuhan al-dente, ga naložimo v ogrete kozarce, zalijemo s tekočino, zapremo in postavimo na pokrov. Pokrijemo z odejo ali brisačo vsaj za čez noč. Če bi tak fižol uporabili samo za solato, lahko dodamo tudi 1 dl kisa in naj skupaj prevre. Kis prepreči mehčanje živila.
Kuhajmo s sestro Nikolino
Fižol damo kuhati v vrelo vodo. Za 1 kg fižola potrebujemo 1 liter vode, dodamo 1 žličko soli in 1 žličko sladkorja. Ko je fižol skuhan al-dente, ga naložimo v ogrete kozarce, zalijemo s tekočino, zapremo in postavimo na pokrov. Pokrijemo z odejo ali brisačo vsaj za čez noč. Če bi tak fižol uporabili samo za solato, lahko dodamo tudi 1 dl kisa in naj skupaj prevre. Kis prepreči mehčanje živila.
Kuhajmo s sestro Nikolino
Fižol očistimo, nato ga v vreli slani vodi blanširamo (na kratko, 2-3 minute, vmes obrnemo), poberemo in raztresemo po mizi po prtu. Ko je hladen, ga vložimo v vrečke ali v škatle, vakuumsko zapremo in damo v zamrzovalnik. Po želji ga lahko stehtamo in to napišemo na embalažo. Sestra Nikolina dodaja, da fižol ne sme dolgo vreti, ker potem začne kožica odstopati in ni več svež. Mora pa biti upogljiv.
Kuhajmo s sestro Nikolino
Fižol očistimo, nato ga v vreli slani vodi blanširamo (na kratko, 2-3 minute, vmes obrnemo), poberemo in raztresemo po mizi po prtu. Ko je hladen, ga vložimo v vrečke ali v škatle, vakuumsko zapremo in damo v zamrzovalnik. Po želji ga lahko stehtamo in to napišemo na embalažo. Sestra Nikolina dodaja, da fižol ne sme dolgo vreti, ker potem začne kožica odstopati in ni več svež. Mora pa biti upogljiv.
Kuhajmo s sestro Nikolino
Posebej pa na čebuli prepražimo mleto meso (najboljše je mešano - 10 dag na osebo), dodamo jajca (da vežejo), malo praženega riža (, ki je morda ostal včeraj), peteršilj, malo popra, sol, česen ... Naredimo okusen nadev ... To naložimo v bučke, ki smo jim izdolbi sredico. Nič jih ne olupimo, na spodnji strani jih malo zarežemo, da se potem ne zvrnejo. Na nadev naložimo rezino sira ali pa naložimo nariban sir. Lahko pa ga že prej dodamo v nadev. Postavimo na pekač in tega damo v pečico, da se pri zmerni temperaturi dobro zapeče - približno pol ure, odvisno je od debeline buč. Na dno pekača damo nekaj žlic vode.
Kuhajmo s sestro Nikolino
Posebej pa na čebuli prepražimo mleto meso (najboljše je mešano - 10 dag na osebo), dodamo jajca (da vežejo), malo praženega riža (, ki je morda ostal včeraj), peteršilj, malo popra, sol, česen ... Naredimo okusen nadev ... To naložimo v bučke, ki smo jim izdolbi sredico. Nič jih ne olupimo, na spodnji strani jih malo zarežemo, da se potem ne zvrnejo. Na nadev naložimo rezino sira ali pa naložimo nariban sir. Lahko pa ga že prej dodamo v nadev. Postavimo na pekač in tega damo v pečico, da se pri zmerni temperaturi dobro zapeče - približno pol ure, odvisno je od debeline buč. Na dno pekača damo nekaj žlic vode.
Prisluhnite odgovorom sestre Nikoline na vaša kuharska vprašanja. Z njo sodelujemo že od leta 2006. Sedem let je pripravljala oddaje in rubrike z recepti, nato pa sodelovala v naših kontaktnih oddajah, od leta 2017 sodeluje v oddaji Svetovalnica. Sestra Nikolina Rop je Šolska sestra svetega Frančiška Kristusa Kralja, ki je pri založbi Družina izdala več kuharskih knjig, vodila je kuharske tečaje v Repnjah pri Vodicah in na Brezjah. Arhiv minulih oddaj in rubrik: http://oddaje.ognjisce.si/kuhajmo/
Spoznanje več, predsodek manj
Z nami je bil dr. Janez Juhant. Dotaknili smo se sprememb, ki jih zaznava na šolskem področju, pa tudi aktualnega političnega dogajanja.
Doživetja narave
Tokrat smo prinesli med vas kolesarska doživetja prvega in drugega dne našega tradicionalnega romanja. Med vožnjo skozi del Koroške, slovenjegraško kotlino v porečju Mislinje, Zgornjo in Spodnjo Savinjsko dolina ter Celjsko kotlino je naš mikrofon ujel tudi zanimive sogovornike, ki prebivajo v omenjenih pokrajinah.
Pogovor o
Ste vedeli, da se približno 85 odstotkov mladostnikov, ki v otroštvu zahtevajo spremembo spola, potem premisli? Zato strokovnjaki svetujejo predvsem psihološko obravnavo teh otrok in sočutno bližino. Izvor težav je namreč pogosto povsem drugje. Omenjajo prehranske motnje, ADHD, tesnobe in depresijo. Znano pa je, da hormonska in kirurška sprememba spola vodi v nepovratna stanja in pogosto doživljenjsko medicinsko obravnavo. Kako se s tem soočajo učitelji, ki so vsak dan v stiku z otroki in mladostniki? O tem je beseda tekla na mednarodni konferenci krščanskih učiteljev v Vipavi. Z nami sta bila v oddaji Pogovor o koordinatorica konference Helena Kregar in eden od predavateljev, pediater endokrinolog prof. dr. Urh Grošelj. Vabljeni k poslušanju!
Glasbeni medgeneracijski večer
Tokrat smo gostili kitaristko in pevko zabavne glasbe Evo Hren. Izvrstno se znajde ob orkestru, etno zasedbah, s kitaro, pa tudi na festivalih. Na letošnji Popevki je s skladbo Žige Pirnata Kako zveni pomlad prepričala strokovno žirijo. Eva Hren je bila z nami v oddaji, ki se je začela ob dvajsetih.
Za življenje
Tokrat smo predvajali posnetek pogovornega večera, ki je nastal v šoštanjski župnijski dvorani. Naš gost je bil klinični psiholog p. dr. Christian Gostečnik
Radijska kateheza
V letu molitve, s katerim se pripravljamo na obhajanje svetega leta 2025, ste slišali nekaj strani knjige Tomaša Špidlika OSNOVE KRŠČANSKE DUHOVNOSTI, kjer avtor knjige govori o molitvi.. Besedilo je prineslo odgovor na vprašanje: Kaj je ustna molitev? Pa tudi o tem, katera je zasebna in katera javna molitev? Dotaknili se bomo tudi vprašanja svetopisemskih psalmov in alegoričnega pomena Svetega pisma.
Sobotni duhovni večer
V sobotnem duhovnem večeru ste najprej slišali duhovni nagovor ljubljanskega nadškofa metropolita Stanislava Zoreta. Sledila je molitev prvih nedeljskih večernic 23. nedelje med letom. Nadaljevali smo z rožnim vencem, ki smo ga molili po namenu papeža Frančiška za september: Molimo, da bi vsakdo izmed nas s srcem prisluhnil kriku Zemlje in žrtev naravnih nesreč ter klimatskih sprememb in bi se osebno zavzel za ohranitev sveta, kjer prebivamo. V radijski katehezi v letu molitve, s katerim se pripravljamo na obhajanje svetega leta 2025, ste slišali nekaj strani knjige Tomaša Špidlika OSNOVE KRŠČANSKE DUHOVNOSTI, kjer avtor knjige govori o molitvi.. Besedilo je prineslo odgovor na vprašanje: Kaj je ustna molitev? Pa tudi o tem, katera je zasebna in katera javna molitev? Dotaknili smo se tudi vprašanja svetopisemskih psalmov in alegoričnega pomena Svetega pisma.
Naš gost
V oddajo Naš gost je prišla glasbena legenda, ki jo tako doma kot po svetu poznajo že samo po imenu - Alfi. Slišali boste lahko zanimive pripovedi iz več kot 65 let bogate in raznolike glasbene zgodbe ter 80 let življenja. Uživajte v pogovoru z Alfijem Nipičem.
Za življenje
Tokrat smo predvajali posnetek pogovornega večera, ki je nastal v šoštanjski župnijski dvorani. Naš gost je bil klinični psiholog p. dr. Christian Gostečnik