Folklorna skupina Tine Rožanc je ena najstarejših in največjih folklornih skupin v Sloveniji. Ustanovljena je bila leta 1949 s prihodom Plesnega športnega kluba Ljubljana pod okriljem Železničarskega kulturno umetniškega društva Tine Rožanc. Skupina ohranja slovensko glasbeno, pevsko in plesno izročilo, poustvarja slovensko kulturno dediščino in hkrati interpretira novo ustvarjene folklorne elemente na odru.
Drevo življenja je naslov predstave, ki jo Rožanci pripravljajo ob 75-letnici delovanja.
Urednica oddaje se je pogovarjala s članicama Ano Barle in Nino Mažgon Müller.
Folklorna skupina Tine Rožanc je ena najstarejših in največjih folklornih skupin v Sloveniji. Ustanovljena je bila leta 1949 s prihodom Plesnega športnega kluba Ljubljana pod okriljem Železničarskega kulturno umetniškega društva Tine Rožanc. Skupina ohranja slovensko glasbeno, pevsko in plesno izročilo, poustvarja slovensko kulturno dediščino in hkrati interpretira novo ustvarjene folklorne elemente na odru.
Drevo življenja je naslov predstave, ki jo Rožanci pripravljajo ob 75-letnici delovanja.
Urednica oddaje se je pogovarjala s članicama Ano Barle in Nino Mažgon Müller.
Folklorna skupina Tine Rožanc je ena najstarejših in največjih folklornih skupin v Sloveniji. Ustanovljena je bila leta 1949 s prihodom Plesnega športnega kluba Ljubljana pod okriljem Železničarskega kulturno umetniškega društva Tine Rožanc. Skupina ohranja slovensko glasbeno, pevsko in plesno izročilo, poustvarja slovensko kulturno dediščino in hkrati interpretira novo ustvarjene folklorne elemente na odru.
Drevo življenja je naslov predstave, ki jo Rožanci pripravljajo ob 75-letnici delovanja.
Urednica oddaje se je pogovarjala s članicama Ano Barle in Nino Mažgon Müller.
Pevci zapojte, godci zagodte
Vstopili smo v novo šolsko leto, zato smo prvo septembrsko oddajo o ljudski glasbi posvetili otroškemu ljudskemu izročilu. Tu gre zahvala prizadevnim mentorjem, ki znanje in vedenje o otroškem ljudskem izročilu z odgovornostjo, zavzetostjo in strastjo prenašajo na svoje varovance.
Mednje sodi tudi Marjeta Preželj, ki prihaja iz KD Bohinj, magistrica profesorica glasbe Alja Repnik, ki na OŠ dr. Ivana Korošca Borovnica vodi več pevskih zborov ter Maja Miklavž Sintič, mentorica izjemo dejavne in uspešne otroške folklorne skupine Šentlora iz Šentjerneja.
Pevci zapojte, godci zagodte
Vstopili smo v novo šolsko leto, zato smo prvo septembrsko oddajo o ljudski glasbi posvetili otroškemu ljudskemu izročilu. Tu gre zahvala prizadevnim mentorjem, ki znanje in vedenje o otroškem ljudskem izročilu z odgovornostjo, zavzetostjo in strastjo prenašajo na svoje varovance.
Mednje sodi tudi Marjeta Preželj, ki prihaja iz KD Bohinj, magistrica profesorica glasbe Alja Repnik, ki na OŠ dr. Ivana Korošca Borovnica vodi več pevskih zborov ter Maja Miklavž Sintič, mentorica izjemo dejavne in uspešne otroške folklorne skupine Šentlora iz Šentjerneja.
Pevci zapojte, godci zagodte
Tadej Murkovič iz Bódislavcev, magister etnologije in kulturne antropologije, je godec ter vnet zbiralec ljudskega izročila Prlekov. Ob svojih srečanjih z informatorji je zvočno dokumentiral ljudske pevce in godce iz Prlekije.
Tamburaši iz Beltincev, ki so lani praznovali 100 let tamburaštva, pa vztrajajo v tradiciji igranja na tako imenovan Fárkašev, oziroma dvoglasni kvintni sistem, ki je drugod v Sloveniji že skorajda zamrl.
V oddaji iz cikla Pevci zapojte, godci zagodte smo predvajali nekaj odlomkov z lanskoletnega terenskega snemanja pri Tadeju Murkoviču v Bódislavcih in tamburaših v Beltincih.
Pevci zapojte, godci zagodte
Tadej Murkovič iz Bódislavcev, magister etnologije in kulturne antropologije, je godec ter vnet zbiralec ljudskega izročila Prlekov. Ob svojih srečanjih z informatorji je zvočno dokumentiral ljudske pevce in godce iz Prlekije.
Tamburaši iz Beltincev, ki so lani praznovali 100 let tamburaštva, pa vztrajajo v tradiciji igranja na tako imenovan Fárkašev, oziroma dvoglasni kvintni sistem, ki je drugod v Sloveniji že skorajda zamrl.
V oddaji iz cikla Pevci zapojte, godci zagodte smo predvajali nekaj odlomkov z lanskoletnega terenskega snemanja pri Tadeju Murkoviču v Bódislavcih in tamburaših v Beltincih.
Pevci zapojte, godci zagodte
Temeljna dejavnost Glasbeno – narodopisnega inštituta, ki je bil ustanovljen leta 1934, je poleg rednega raziskovalnega dela in objavljanja raziskav, predvsem izdajanje zbirk ljudskih pesmi, sistematično izdajanje ljudskih plesov, izpopolnjevanje, hranjenje in objavljanje izjemnega arhiva na zgoščenkah, spremljanje sodobne dejavnosti, povezane z glasbenim in plesnim izročilom, in strokovno posredovanje na tistih področjih, kjer se folklorizem oplaja ob pesemski, glasbeni in plesni dediščini.
V tokratni oddaji o ljudski glasbi smo vam ponudili nekaj neprecenljivih dokumentov naše duhovne dediščine, ki jih v svojem bogatem arhivu hrani Glasbenonarodopisni inštitut ZRC SAZU v Ljubljani, ki letos obeležuje 90 let obstoja.
Pevci zapojte, godci zagodte
Temeljna dejavnost Glasbeno – narodopisnega inštituta, ki je bil ustanovljen leta 1934, je poleg rednega raziskovalnega dela in objavljanja raziskav, predvsem izdajanje zbirk ljudskih pesmi, sistematično izdajanje ljudskih plesov, izpopolnjevanje, hranjenje in objavljanje izjemnega arhiva na zgoščenkah, spremljanje sodobne dejavnosti, povezane z glasbenim in plesnim izročilom, in strokovno posredovanje na tistih področjih, kjer se folklorizem oplaja ob pesemski, glasbeni in plesni dediščini.
V tokratni oddaji o ljudski glasbi smo vam ponudili nekaj neprecenljivih dokumentov naše duhovne dediščine, ki jih v svojem bogatem arhivu hrani Glasbenonarodopisni inštitut ZRC SAZU v Ljubljani, ki letos obeležuje 90 let obstoja.
Pevci zapojte, godci zagodte
Na največji Marijin praznik, v cerkvenem koledarju imenovan Marijino vnebovzétje, na Slovenskem poznan tudi kot vélika maša, vélika gospójnica, šmarna maša, šmarna miša, róžnica, velíka Marija, velíka mati božja so v navadi romanja k Marijinim cerkvam, ki so na gosto posejane po naši deželi. Številni kraji so dobili ime po Mariji, legende so se spletale okrog nje in ljudska pesem, v kateri odseva vse, kar je naše ljudstvo v stoletjih doživljalo, mislilo in čutilo, ni moglo mimo Marije.
Prihajajoči praznik - veliki šmaren, spomin Marijine smrti in njenega vnebovzetja, smo z napevi o Mariji obeležili v oddaji o ljudski glasbi.
Pevci zapojte, godci zagodte
Na največji Marijin praznik, v cerkvenem koledarju imenovan Marijino vnebovzétje, na Slovenskem poznan tudi kot vélika maša, vélika gospójnica, šmarna maša, šmarna miša, róžnica, velíka Marija, velíka mati božja so v navadi romanja k Marijinim cerkvam, ki so na gosto posejane po naši deželi. Številni kraji so dobili ime po Mariji, legende so se spletale okrog nje in ljudska pesem, v kateri odseva vse, kar je naše ljudstvo v stoletjih doživljalo, mislilo in čutilo, ni moglo mimo Marije.
Prihajajoči praznik - veliki šmaren, spomin Marijine smrti in njenega vnebovzetja, smo z napevi o Mariji obeležili v oddaji o ljudski glasbi.
Pevci zapojte, godci zagodte
Nedaleč stran od Ljubljane, na jugozahodnem robu Ljubljanskega barja, leži občina Borovnica. Le-ta ponuja številne naravne in kulturne znamenitosti. Raznoliko pa je tudi kulturno življenje. Del tega so tudi Borovniški ljudski pevci – Fantje z vasi, ki ne delujejo v organizirani obliki, temveč se družijo priložnostno. Preproste in srčne pevce povezuje ljubezen do domače zemlje in pesem. Borovniške ljudske pevce – Fante z vasi smo gostili v tokratni oddaji o ljudski glasbi.
Pevci zapojte, godci zagodte
Nedaleč stran od Ljubljane, na jugozahodnem robu Ljubljanskega barja, leži občina Borovnica. Le-ta ponuja številne naravne in kulturne znamenitosti. Raznoliko pa je tudi kulturno življenje. Del tega so tudi Borovniški ljudski pevci – Fantje z vasi, ki ne delujejo v organizirani obliki, temveč se družijo priložnostno. Preproste in srčne pevce povezuje ljubezen do domače zemlje in pesem. Borovniške ljudske pevce – Fante z vasi smo gostili v tokratni oddaji o ljudski glasbi.
Pevci zapojte, godci zagodte
Za tokratno oddajo o ljudski glasbi smo pobrskali po našem bogatem arhivu in pripravili nekaj odlomkov, ki smo jih zvočno dokumentirali na naših popotovanjih in srečanjih s pevci in godci po Sloveniji.
Oblikovali so jo družina Germín iz Rotmána, naselja v občini Juršinci, pevci ljudskih pesmi Folklornega društva Val Piran in Pevska skupina društva Šola zdravja Domžale.
Pevci zapojte, godci zagodte
Za tokratno oddajo o ljudski glasbi smo pobrskali po našem bogatem arhivu in pripravili nekaj odlomkov, ki smo jih zvočno dokumentirali na naših popotovanjih in srečanjih s pevci in godci po Sloveniji.
Oblikovali so jo družina Germín iz Rotmána, naselja v občini Juršinci, pevci ljudskih pesmi Folklornega društva Val Piran in Pevska skupina društva Šola zdravja Domžale.
Pevci zapojte, godci zagodte
11. aprila je v Kulturnem domu Predoslje potekala revija poustvarjalcev glasbenega izročila. Na njej so se zbrali pevci in godci, ki delujejo pod okriljem Javnega sklada RS za kulturne dejavnosti, Območne izpostave Kranj. Odlomke z letošnje in lanskoletne prireditve je prinesla oddaja o ljudski glasbi.
Pevci zapojte, godci zagodte
11. aprila je v Kulturnem domu Predoslje potekala revija poustvarjalcev glasbenega izročila. Na njej so se zbrali pevci in godci, ki delujejo pod okriljem Javnega sklada RS za kulturne dejavnosti, Območne izpostave Kranj. Odlomke z letošnje in lanskoletne prireditve je prinesla oddaja o ljudski glasbi.
Pevci zapojte, godci zagodte
Voda je v zgodovini človeštva krojila usodo ljudstev in narodov. Ta naravna dobrina, ki je pogoj za življenje, je po ljudskem izročilu prinašalka zdravja, sreče, dobre letine in blaginje. Izražena je v obliki pripovedi, pregovorov, rekov, šeg in pesmi. Nekaj napevov o vodi smo razgrnili v tokratni oddaji iz cikla Pevci zapojte, godci zagodte.
Pevci zapojte, godci zagodte
Voda je v zgodovini človeštva krojila usodo ljudstev in narodov. Ta naravna dobrina, ki je pogoj za življenje, je po ljudskem izročilu prinašalka zdravja, sreče, dobre letine in blaginje. Izražena je v obliki pripovedi, pregovorov, rekov, šeg in pesmi. Nekaj napevov o vodi smo razgrnili v tokratni oddaji iz cikla Pevci zapojte, godci zagodte.
Glasbeno–dokumentarna oddaja o slovenski ljudski glasbi je zvesta izvirnemu, neprirejenemu glasbenemu in govornemu še živemu izročilu vseh slovenskih pokrajin, tudi zamejstva. V njej predstavljamo srečanja pevcev ljudskih pesmi in godcev ljudskih viž, s pesmijo in vižami se sprehajamo skozi vsakdanje in praznično življenje Slovencev ter gostimo pevce in godce iz različnih krajev; spoznavamo njihov način petja in igranja, pesemski in godčevski repertoar, krajevne značilnosti, narečno govorico, šege in navade … V oddajah tako pletemo niti s tistimi, ki ljudsko glasbo neposredno ohranjajo in tistimi, ki jo radi poslušajo.
Pogovor o
Ste vedeli, da se približno 85 odstotkov mladostnikov, ki v otroštvu zahtevajo spremembo spola, potem premisli? Zato strokovnjaki svetujejo predvsem psihološko obravnavo teh otrok in sočutno bližino. Izvor težav je namreč pogosto povsem drugje. Omenjajo prehranske motnje, ADHD, tesnobe in depresijo. Znano pa je, da hormonska in kirurška sprememba spola vodi v nepovratna stanja in pogosto doživljenjsko medicinsko obravnavo. Kako se s tem soočajo učitelji, ki so vsak dan v stiku z otroki in mladostniki? O tem je beseda tekla na mednarodni konferenci krščanskih učiteljev v Vipavi. Z nami sta bila v oddaji Pogovor o koordinatorica konference Helena Kregar in eden od predavateljev, pediater endokrinolog prof. dr. Urh Grošelj. Vabljeni k poslušanju!
Glasbeni medgeneracijski večer
Tokrat smo gostili kitaristko in pevko zabavne glasbe Evo Hren. Izvrstno se znajde ob orkestru, etno zasedbah, s kitaro, pa tudi na festivalih. Na letošnji Popevki je s skladbo Žige Pirnata Kako zveni pomlad prepričala strokovno žirijo. Eva Hren je bila z nami v oddaji, ki se je začela ob dvajsetih.
Svetovalnica
Tokrat smo se lotili pravilne nastavitve osnovnega prevoznega sredstva romarjev na poti od Marije k Mariji. V Preboldu smo obiskali mojstra tako imenovanega bike fittinga Nika Korberja in mu zastavili vrsto praktičnih vprašanj.
Komentar tedna
Ne zgodi se pogosto, da en sam dogodek odkrije veliko stvari. Morda toliko bolj, če ga hočejo mediji, ali vsaj del dominantnih medijev, prikriti.
Program zadnjega tedna
Posnetek programa Radia Ognjišče dne 07. september 2024 ob 05-ih
Radijska kateheza
V letu molitve, s katerim se pripravljamo na obhajanje svetega leta 2025, ste slišali nekaj strani knjige Tomaša Špidlika OSNOVE KRŠČANSKE DUHOVNOSTI, kjer avtor knjige govori o molitvi.. Besedilo je prineslo odgovor na vprašanje: Kaj je ustna molitev? Pa tudi o tem, katera je zasebna in katera javna molitev? Dotaknili se bomo tudi vprašanja svetopisemskih psalmov in alegoričnega pomena Svetega pisma.
Sobotni duhovni večer
V sobotnem duhovnem večeru ste najprej slišali duhovni nagovor ljubljanskega nadškofa metropolita Stanislava Zoreta. Sledila je molitev prvih nedeljskih večernic 23. nedelje med letom. Nadaljevali smo z rožnim vencem, ki smo ga molili po namenu papeža Frančiška za september: Molimo, da bi vsakdo izmed nas s srcem prisluhnil kriku Zemlje in žrtev naravnih nesreč ter klimatskih sprememb in bi se osebno zavzel za ohranitev sveta, kjer prebivamo. V radijski katehezi v letu molitve, s katerim se pripravljamo na obhajanje svetega leta 2025, ste slišali nekaj strani knjige Tomaša Špidlika OSNOVE KRŠČANSKE DUHOVNOSTI, kjer avtor knjige govori o molitvi.. Besedilo je prineslo odgovor na vprašanje: Kaj je ustna molitev? Pa tudi o tem, katera je zasebna in katera javna molitev? Dotaknili smo se tudi vprašanja svetopisemskih psalmov in alegoričnega pomena Svetega pisma.
Naš gost
V oddajo Naš gost je prišla glasbena legenda, ki jo tako doma kot po svetu poznajo že samo po imenu - Alfi. Slišali boste lahko zanimive pripovedi iz več kot 65 let bogate in raznolike glasbene zgodbe ter 80 let življenja. Uživajte v pogovoru z Alfijem Nipičem.
Za življenje
Tokrat smo predvajali posnetek pogovornega večera, ki je nastal v šoštanjski župnijski dvorani. Naš gost je bil klinični psiholog p. dr. Christian Gostečnik