Is podcast
Anton Tone Lesnik je gozdar, oče, stari oče, skavt, podpredsednik združenja Pro Silva Slovenija, ki tudi v vlogi “gozdnega pedagoga”, kot mu rečejo nekateri, skuša približati globino, širino ter ostale koristi za vsa čutila ob obiskovanju gozda. Priložnostno se ukvarja s pripovedovanjem, obe zanimanji je združil v nastope ter vodenja po gozdu. Kako se pripraviti na globje doživetje v gozdu, vanj vstopati kot odgovorni obiskovalci in kaj vse nam to naravno okolje nudi? Obisk gozda je vedno dobra ideja. Predhodno pa je vendarle treba pridobiti nekaj znanja, vsaj osnovnega.
Anton Tone Lesnik je gozdar, oče, stari oče, skavt, podpredsednik združenja Pro Silva Slovenija, ki tudi v vlogi “gozdnega pedagoga”, kot mu rečejo nekateri, skuša približati globino, širino ter ostale koristi za vsa čutila ob obiskovanju gozda. Priložnostno se ukvarja s pripovedovanjem, obe zanimanji je združil v nastope ter vodenja po gozdu. Kako se pripraviti na globje doživetje v gozdu, vanj vstopati kot odgovorni obiskovalci in kaj vse nam to naravno okolje nudi? Obisk gozda je vedno dobra ideja. Predhodno pa je vendarle treba pridobiti nekaj znanja, vsaj osnovnega.
Anton Tone Lesnik je gozdar, oče, stari oče, skavt, podpredsednik združenja Pro Silva Slovenija, ki tudi v vlogi “gozdnega pedagoga”, kot mu rečejo nekateri, skuša približati globino, širino ter ostale koristi za vsa čutila ob obiskovanju gozda. Priložnostno se ukvarja s pripovedovanjem, obe zanimanji je združil v nastope ter vodenja po gozdu. Kako se pripraviti na globje doživetje v gozdu, vanj vstopati kot odgovorni obiskovalci in kaj vse nam to naravno okolje nudi? Obisk gozda je vedno dobra ideja. Predhodno pa je vendarle treba pridobiti nekaj znanja, vsaj osnovnega.
Ni meje za dobre ideje
Peter Ribič iz Biotehniškega centra Naklo je opisal idejo ali povabilo mestne občine Kranj k svojevrstnemu razmnoževanju drevesa orjaški mamutovec, ki je sto let rasel ob kranjski gimnaziji, zaradi starosti in ker ni bil več varen za mimoidoče, so ga posekali, kar je vznemirilo javnost in odmevalo tudi na družabnih omrežjih.
Ni meje za dobre ideje
Peter Ribič iz Biotehniškega centra Naklo je opisal idejo ali povabilo mestne občine Kranj k svojevrstnemu razmnoževanju drevesa orjaški mamutovec, ki je sto let rasel ob kranjski gimnaziji, zaradi starosti in ker ni bil več varen za mimoidoče, so ga posekali, kar je vznemirilo javnost in odmevalo tudi na družabnih omrežjih.
Ni meje za dobre ideje
V rubriki Ni meje za dobre ideje smo ponudili eno od počitniških razglednic kot dobro idejo za prihajajoča počitniška doživetja. Ustavili smo se v Savinjski dolini, pri Ediju in Faniki Jurjevec iz Športnega centra ter gostišča Prodnik. Obiskali smo ju natanko leto dni po povodnji. Beseda ob spominu zastane in se ujame v grlu, a z delom vztrajajo in snujejo nove ideje.
Ni meje za dobre ideje
V rubriki Ni meje za dobre ideje smo ponudili eno od počitniških razglednic kot dobro idejo za prihajajoča počitniška doživetja. Ustavili smo se v Savinjski dolini, pri Ediju in Faniki Jurjevec iz Športnega centra ter gostišča Prodnik. Obiskali smo ju natanko leto dni po povodnji. Beseda ob spominu zastane in se ujame v grlu, a z delom vztrajajo in snujejo nove ideje.
Ni meje za dobre ideje
Skoraj pol stoletja je že od ideje po izvedbi klasičnega koncerta v planinskem svetu, o kateri je razmišljal Franci Beguš, trenutno oskrbnik Orožnove koče. In jo večkrat pomagal uresničiti. Kar potrebuje za oskrbovanje koče in ponudbo dobrot planincem sam prinese na planino in včasih kaj pade dol, pove v smehu. Tako naj bi se pri njem rojevale ideje in novosti.
Ni meje za dobre ideje
Skoraj pol stoletja je že od ideje po izvedbi klasičnega koncerta v planinskem svetu, o kateri je razmišljal Franci Beguš, trenutno oskrbnik Orožnove koče. In jo večkrat pomagal uresničiti. Kar potrebuje za oskrbovanje koče in ponudbo dobrot planincem sam prinese na planino in včasih kaj pade dol, pove v smehu. Tako naj bi se pri njem rojevale ideje in novosti.
Ni meje za dobre ideje
Praznik naj bi bil drugačen od običajnih dni, saj drugače ni praznik. Vsem so lastne izkušnje, ko se pred praznikom ali ob koncih tedna, tudi med počitnicami, sprašujemo po idejah, kako bi praznovali, kako preživeli dan ali nekaj ur, da bi pustilo sledi in bi odmevalo? Po idejah za praznovanje največjega Marijinega praznika smo vprašali nadškofa msgr. dr. Marjana Turnška. Natrosil jih je prgišče.
Ni meje za dobre ideje
Praznik naj bi bil drugačen od običajnih dni, saj drugače ni praznik. Vsem so lastne izkušnje, ko se pred praznikom ali ob koncih tedna, tudi med počitnicami, sprašujemo po idejah, kako bi praznovali, kako preživeli dan ali nekaj ur, da bi pustilo sledi in bi odmevalo? Po idejah za praznovanje največjega Marijinega praznika smo vprašali nadškofa msgr. dr. Marjana Turnška. Natrosil jih je prgišče.
Ni meje za dobre ideje
Vila Planinka je svojevrsten primer butičnega turizma. Vpeta je v neokrnjeno okolje Jezerskega, ki ne prenese množičnega turizma, zato so se lastniki odločili za drugačen, inovativen poizkus. Uspeli in prejeli več nagrad. Pogovarjali smo se z Marjanom Batageljem.
Ni meje za dobre ideje
Vila Planinka je svojevrsten primer butičnega turizma. Vpeta je v neokrnjeno okolje Jezerskega, ki ne prenese množičnega turizma, zato so se lastniki odločili za drugačen, inovativen poizkus. Uspeli in prejeli več nagrad. Pogovarjali smo se z Marjanom Batageljem.
Ni meje za dobre ideje
Dan brez vozička je tradicionalna akcija, ki gibalno oviranim potapljačem po poškodbi hrbtenjače na kopališču Slovenske Konjice omogoči enodnevno gibanje brez invalidskega vozička, skozi leta se je razširila še v preventivno akcijo o varnem skoku v vodo Voda vzame voda vrne. V navdušenju nad plemenito zgodbo in ob letošnji dvajsetletnici jo je v imenu organizatorjev - Plavalnega kluba Slovenske Konjice, Mednarodne zveze društev IAHD Adriatic, Zavoda za šport Slovenske Konjice, opisal Branko Ravnak.
Ni meje za dobre ideje
Dan brez vozička je tradicionalna akcija, ki gibalno oviranim potapljačem po poškodbi hrbtenjače na kopališču Slovenske Konjice omogoči enodnevno gibanje brez invalidskega vozička, skozi leta se je razširila še v preventivno akcijo o varnem skoku v vodo Voda vzame voda vrne. V navdušenju nad plemenito zgodbo in ob letošnji dvajsetletnici jo je v imenu organizatorjev - Plavalnega kluba Slovenske Konjice, Mednarodne zveze društev IAHD Adriatic, Zavoda za šport Slovenske Konjice, opisal Branko Ravnak.
Ni meje za dobre ideje
Slovenska bakla, ki so jo v sklopu sponzorskega sodelovanja z Olimpijskim komitejem Slovenije izdelali v Skupini SIJ, je pred začetkom Olimpijskih iger 2024 potovala po Sloveniji, prebujala jekleno voljo, širila vrednote olimpizma, povezovala skupnosti, krepila pripadnost ter navduševala udeležence njene trimesečne poti, in opominjala k skrbi za prihodnost s trajnostno zapestnico jeklene volje. V rubriki smo slišali tudi sporočilo Petre Majdič.
Ni meje za dobre ideje
Slovenska bakla, ki so jo v sklopu sponzorskega sodelovanja z Olimpijskim komitejem Slovenije izdelali v Skupini SIJ, je pred začetkom Olimpijskih iger 2024 potovala po Sloveniji, prebujala jekleno voljo, širila vrednote olimpizma, povezovala skupnosti, krepila pripadnost ter navduševala udeležence njene trimesečne poti, in opominjala k skrbi za prihodnost s trajnostno zapestnico jeklene volje. V rubriki smo slišali tudi sporočilo Petre Majdič.
Ni meje za dobre ideje
Radgonske Gorice so ob peninah vse bolj prepoznane tudi po liniji brezalkoholnih pijač ŠpriCAR. Na voljo je več okusov, ki jih še razvijajo, v sodelovanju z Radensko. Poklicali smo v klet in govorili s Sandijem Brumnom.
Ni meje za dobre ideje
Radgonske Gorice so ob peninah vse bolj prepoznane tudi po liniji brezalkoholnih pijač ŠpriCAR. Na voljo je več okusov, ki jih še razvijajo, v sodelovanju z Radensko. Poklicali smo v klet in govorili s Sandijem Brumnom.
Prikazujemo realnejšo gospodarsko sliko v Sloveniji. Naša domovina ni samo prizorišče neuspelih podjetniških zgodb, ampak smo tudi dežela inovativnih in zelo sposobnih ljudi. To dokazujemo v pogovorih, v katerih predstavljamo dobre rešitve z različnih področij.
Glasbeni medgeneracijski večer
Tokrat smo gostili kitaristko in pevko zabavne glasbe Evo Hren. Izvrstno se znajde ob orkestru, etno zasedbah, s kitaro, pa tudi na festivalih. Na letošnji Popevki je s skladbo Žige Pirnata Kako zveni pomlad prepričala strokovno žirijo. Eva Hren je bila z nami v oddaji, ki se je začela ob dvajsetih.
Za življenje
Tokrat smo predvajali posnetek pogovornega večera, ki je nastal v šoštanjski župnijski dvorani. Naš gost je bil klinični psiholog p. dr. Christian Gostečnik
Svetovalnica
Tokrat smo se lotili pravilne nastavitve osnovnega prevoznega sredstva romarjev na poti od Marije k Mariji. V Preboldu smo obiskali mojstra tako imenovanega bike fittinga Nika Korberja in mu zastavili vrsto praktičnih vprašanj.
Komentar tedna
Ne zgodi se pogosto, da en sam dogodek odkrije veliko stvari. Morda toliko bolj, če ga hočejo mediji, ali vsaj del dominantnih medijev, prikriti.
Kmetijska oddaja
Na sejmu AGRA je bilo letos s strani odgovornih spet izrečeno veliko besed, ki jim je Urška Klakočar Zupančič letos dodala tudi nekaj odtenkov podučevanja. V kmetijski oddaji ste lahko slišali, zakaj so se ji kmetje nasmihali, pa tudi o tem, kako na posvetu gorskih kmetov ni bilo nobenega predstavnika kmetijskega ministrstva. V drugem delu oddaje pa smo povabili na razstavo grozdja v Vipavsko dolino.
Radijska kateheza
V letu molitve, s katerim se pripravljamo na obhajanje svetega leta 2025, ste slišali nekaj strani knjige Tomaša Špidlika OSNOVE KRŠČANSKE DUHOVNOSTI, kjer avtor knjige govori o molitvi.. Besedilo je prineslo odgovor na vprašanje: Kaj je ustna molitev? Pa tudi o tem, katera je zasebna in katera javna molitev? Dotaknili se bomo tudi vprašanja svetopisemskih psalmov in alegoričnega pomena Svetega pisma.
Sobotni duhovni večer
V sobotnem duhovnem večeru ste najprej slišali duhovni nagovor ljubljanskega nadškofa metropolita Stanislava Zoreta. Sledila je molitev prvih nedeljskih večernic 23. nedelje med letom. Nadaljevali smo z rožnim vencem, ki smo ga molili po namenu papeža Frančiška za september: Molimo, da bi vsakdo izmed nas s srcem prisluhnil kriku Zemlje in žrtev naravnih nesreč ter klimatskih sprememb in bi se osebno zavzel za ohranitev sveta, kjer prebivamo. V radijski katehezi v letu molitve, s katerim se pripravljamo na obhajanje svetega leta 2025, ste slišali nekaj strani knjige Tomaša Špidlika OSNOVE KRŠČANSKE DUHOVNOSTI, kjer avtor knjige govori o molitvi.. Besedilo je prineslo odgovor na vprašanje: Kaj je ustna molitev? Pa tudi o tem, katera je zasebna in katera javna molitev? Dotaknili smo se tudi vprašanja svetopisemskih psalmov in alegoričnega pomena Svetega pisma.
Naš gost
V oddajo Naš gost je prišla glasbena legenda, ki jo tako doma kot po svetu poznajo že samo po imenu - Alfi. Slišali boste lahko zanimive pripovedi iz več kot 65 let bogate in raznolike glasbene zgodbe ter 80 let življenja. Uživajte v pogovoru z Alfijem Nipičem.
Za življenje
Tokrat smo predvajali posnetek pogovornega večera, ki je nastal v šoštanjski župnijski dvorani. Naš gost je bil klinični psiholog p. dr. Christian Gostečnik