Prvič obeležujemo mednarodni dan spomina na žrtve genocida v Srebrenici, v katerem so sile bosanskih Srbov samo v nekaj dneh po zavzetju te bošnjaške enklave 11. julija 1995 ubile več kot 8300 Bošnjakov. Na sedežu ZN v New Yorku ga bodo obeležili v dvorani Generalne skupščine ZN, ki je 23. maja sprejela resolucijo, s katero so 11. julij razglasili za mednarodni dan spomina na genocid v Srebrenici. V resoluciji, ki je razburila Srbijo in vodstvo Republike Srbske, obsojajo tudi njegovo zanikanje in poveličevanje obsojencev za vojne zločine. Medtem se bodo tako kot vsako leto žrtev spomnili v spominskem centru v Potočarih, kjer bodo ob 29. obletnici pokopali 14 žrtev genocida. Slovesnosti se bodo ob številnih svojcih žrtev udeležili tudi visoki predstavniki BiH. Ob tej priložnosti smo se pogovarjali z zgodovinarjem dr. Mitjem Ferencem.
info genocid srebrenica pogovor umori zgodovina mitja ferenc
Prvič obeležujemo mednarodni dan spomina na žrtve genocida v Srebrenici, v katerem so sile bosanskih Srbov samo v nekaj dneh po zavzetju te bošnjaške enklave 11. julija 1995 ubile več kot 8300 Bošnjakov. Na sedežu ZN v New Yorku ga bodo obeležili v dvorani Generalne skupščine ZN, ki je 23. maja sprejela resolucijo, s katero so 11. julij razglasili za mednarodni dan spomina na genocid v Srebrenici. V resoluciji, ki je razburila Srbijo in vodstvo Republike Srbske, obsojajo tudi njegovo zanikanje in poveličevanje obsojencev za vojne zločine. Medtem se bodo tako kot vsako leto žrtev spomnili v spominskem centru v Potočarih, kjer bodo ob 29. obletnici pokopali 14 žrtev genocida. Slovesnosti se bodo ob številnih svojcih žrtev udeležili tudi visoki predstavniki BiH. Ob tej priložnosti smo se pogovarjali z zgodovinarjem dr. Mitjem Ferencem.
Prvič obeležujemo mednarodni dan spomina na žrtve genocida v Srebrenici, v katerem so sile bosanskih Srbov samo v nekaj dneh po zavzetju te bošnjaške enklave 11. julija 1995 ubile več kot 8300 Bošnjakov. Na sedežu ZN v New Yorku ga bodo obeležili v dvorani Generalne skupščine ZN, ki je 23. maja sprejela resolucijo, s katero so 11. julij razglasili za mednarodni dan spomina na genocid v Srebrenici. V resoluciji, ki je razburila Srbijo in vodstvo Republike Srbske, obsojajo tudi njegovo zanikanje in poveličevanje obsojencev za vojne zločine. Medtem se bodo tako kot vsako leto žrtev spomnili v spominskem centru v Potočarih, kjer bodo ob 29. obletnici pokopali 14 žrtev genocida. Slovesnosti se bodo ob številnih svojcih žrtev udeležili tudi visoki predstavniki BiH. Ob tej priložnosti smo se pogovarjali z zgodovinarjem dr. Mitjem Ferencem.
Informativni prispevki
Predlog zakona o psihoterapiji z današnjim dnem končuje javno razpravo. Nujno ga potrebujemo, da se področje uredi in se uspešno razvija naprej, a nekatera ključna področja ureja nestrokovno in celo protiustavno, je za naš radio predloge komentiral zakonski in družinski terapevt ter profesor na Teološki fakulteti dr. Robert Cvetek.
Informativni prispevki
Predlog zakona o psihoterapiji z današnjim dnem končuje javno razpravo. Nujno ga potrebujemo, da se področje uredi in se uspešno razvija naprej, a nekatera ključna področja ureja nestrokovno in celo protiustavno, je za naš radio predloge komentiral zakonski in družinski terapevt ter profesor na Teološki fakulteti dr. Robert Cvetek.
Informativni prispevki
V nedeljo se pričenja Teden vzgoje, ki ga prvi teden v septembru pripravlja Društvo katoliških pedagogov Slovenije. Vsak dan se bodo posvetili določeni misli izbranega pedagoga ali kateheta o upanju katoliških vzgojiteljev in učiteljev. Zakaj so izbrali to temo pa koordinator Tedna vzgoje Matevž Vidmar.
Informativni prispevki
V nedeljo se pričenja Teden vzgoje, ki ga prvi teden v septembru pripravlja Društvo katoliških pedagogov Slovenije. Vsak dan se bodo posvetili določeni misli izbranega pedagoga ali kateheta o upanju katoliških vzgojiteljev in učiteljev. Zakaj so izbrali to temo pa koordinator Tedna vzgoje Matevž Vidmar.
Informativni prispevki
Pred Gruzijo so pestri tedni. Konec oktobra jo čakajo parlamentarne volitve. Pričakovati je, da bodo odločile, ali bo država iz Zakavkazja uspela obstati na evropski poti ali bo dokončno podlegla ruskemu vplivu. S kakšnimi razmerami se sooča, smo vprašali strokovnjaka za pravo človekovih pravic dr. Jerneja Letnarja Černiča.
Informativni prispevki
Pred Gruzijo so pestri tedni. Konec oktobra jo čakajo parlamentarne volitve. Pričakovati je, da bodo odločile, ali bo država iz Zakavkazja uspela obstati na evropski poti ali bo dokončno podlegla ruskemu vplivu. S kakšnimi razmerami se sooča, smo vprašali strokovnjaka za pravo človekovih pravic dr. Jerneja Letnarja Černiča.
Informativni prispevki
V Bruslju je včeraj potekalo neformalno zasedanje zunanjih ministrov Evropske unije. Visoki zunanjepolitični predstavnik Unije Josep Borrell je pred tem predlagal razpravo o uvedbi sankcij proti skrajno desnima izraelskima ministroma Bezalelu Smotriču in ministru za nacionalno varnost Itamarju Ben-Gviru zaradi kršenja človekovih pravic. In kakšno stališče je zavzela naša zunanja ministrica Tanja Fajon? Za mnenje smo prosili nekdanjega diplomata Boža Cerarja.
Informativni prispevki
V Bruslju je včeraj potekalo neformalno zasedanje zunanjih ministrov Evropske unije. Visoki zunanjepolitični predstavnik Unije Josep Borrell je pred tem predlagal razpravo o uvedbi sankcij proti skrajno desnima izraelskima ministroma Bezalelu Smotriču in ministru za nacionalno varnost Itamarju Ben-Gviru zaradi kršenja človekovih pravic. In kakšno stališče je zavzela naša zunanja ministrica Tanja Fajon? Za mnenje smo prosili nekdanjega diplomata Boža Cerarja.
Informativni prispevki
Dijaki Gimnazije Kranj bodo prvič po 110 letih šolsko leto začeli brez znamenitega orjaškega mamutovca, ki je bil tudi nekakšen simbol te ustanove. Te dni so ga namreč zaradi nevarnosti za okolje posekali. A življenje išče pot in tako bodo to drevo v Biotehniškem centru Naklo razmnožili in ga vrnili v urbani prostor. Več o tem nam je povedal sodelavec Biotehniškega centra Naklo Peter Ribič.
Informativni prispevki
Dijaki Gimnazije Kranj bodo prvič po 110 letih šolsko leto začeli brez znamenitega orjaškega mamutovca, ki je bil tudi nekakšen simbol te ustanove. Te dni so ga namreč zaradi nevarnosti za okolje posekali. A življenje išče pot in tako bodo to drevo v Biotehniškem centru Naklo razmnožili in ga vrnili v urbani prostor. Več o tem nam je povedal sodelavec Biotehniškega centra Naklo Peter Ribič.
Informativni prispevki
Duhovnik Edo Škulj je bil rojen 23. maja 1941 v Podsmreki, v župniji Velike Lašče, mašniško posvečenje je prejel 18. decembra 1965 v mestu Lomas de Zamora v Argentini. Duhovniško službo je opravljal med izseljenci v Frankfurtu ter na župnijah Ljubljana - Sv. Nikolaj, Škocjan pri Turjaku in Turjak. Več let je bil tajnik Teološke fakultete v Ljubljani, veliko svojih moči pa je posvetil raziskovanju in poučevanju cerkvene glasbe, za kar je prejel Gallusovo plaketo in Mantuanijevo nagrado.
Informativni prispevki
Duhovnik Edo Škulj je bil rojen 23. maja 1941 v Podsmreki, v župniji Velike Lašče, mašniško posvečenje je prejel 18. decembra 1965 v mestu Lomas de Zamora v Argentini. Duhovniško službo je opravljal med izseljenci v Frankfurtu ter na župnijah Ljubljana - Sv. Nikolaj, Škocjan pri Turjaku in Turjak. Več let je bil tajnik Teološke fakultete v Ljubljani, veliko svojih moči pa je posvetil raziskovanju in poučevanju cerkvene glasbe, za kar je prejel Gallusovo plaketo in Mantuanijevo nagrado.
Informativni prispevki
Število nezakonitih migracij ne pojenja, najbolj obremenjena je Policijska uprava Novo mesto, kjer obravnavajo več kot 80 odstotkov vseh primerov. Ob tem ugotavljajo, da se je praksa pri organiziranju teh prehodov nekoliko spremenila, zato pridržijo manj tihotapcev, kot so jih v lanskem letu. Tanja Dominko je poklicala vodjo oddelka za mejne zadeve in tujce Bojana Tomca.
Informativni prispevki
Število nezakonitih migracij ne pojenja, najbolj obremenjena je Policijska uprava Novo mesto, kjer obravnavajo več kot 80 odstotkov vseh primerov. Ob tem ugotavljajo, da se je praksa pri organiziranju teh prehodov nekoliko spremenila, zato pridržijo manj tihotapcev, kot so jih v lanskem letu. Tanja Dominko je poklicala vodjo oddelka za mejne zadeve in tujce Bojana Tomca.
Moja zgodba
V oddaji smo gostili dr. Petra Hribarja, ki nam je predstavil Gibanje za osebno odpuščanje in sožitje Rado in Ksenija. To sta bila zadnja lastnika gradu Strmol, ki so ju partizani izvensodno ubili leta 1944. V pogovoru nam je gost predstavil svojo zamisel za pomiritev in spravo preko neposrednega osebnega odpuščanja v imenu pokojnih žrtev, potomcem storilcev zločinov v medvojnem in povojnem času. Namen gibanja je v razumni prihodnosti doseči resnično narodno pomiritev in spravo.
Naš pogled
V svetlozelenem odtenku je bila moja spremljevalka na prvi šolski dan. Bila je nekaj posebnega. Druge deklice so imele cvetlice, princeske, torbe so bile roza ali vijolične, tudi rdeče barve, moja ni bila nič kaj dekliška, a izbrala sem jo sama in bila mi je silno všeč. Nimam fotografije svojega prvega šolskega dne, to tedaj pač ni bilo v navadi. Prav tako se ne spomnim, da bi bili ob nas starši v razredu, tudi to ni bilo v navadi. Se pa spominjam, da smo dobili pionirske izkaznice in kapice ter da smo skozi ves prvi razred na začetku pouka pozdravljali Za domovino … s Titom naprej. Čeprav je bil že več kot leto dni pod zemljo. In spomnim se, da sem jokala, ker ga na dan, ko je prišel v Ljubljano, nisem mogla it skupaj z ostalimi otroki iz vrtca pozdravit, ker sem zbolela …
Tako je svoje razmišljanje o razmerah v slovenskem šolstvu začela Tanja Dominko, v celoti pa si ga lahko preberete tudi na spletnih straneh Radia Ognjišče.
Spoznanje več, predsodek manj
Z nami je bil dr. Janez Juhant. Dotaknili smo se sprememb, ki jih zaznava na šolskem področju, pa tudi aktualnega političnega dogajanja.
Kmetijska oddaja
Na sejmu AGRA je bilo letos s strani odgovornih spet izrečeno veliko besed, ki jim je Urška Klakočar Zupančič letos dodala tudi nekaj odtenkov podučevanja. V kmetijski oddaji ste lahko slišali, zakaj so se ji kmetje nasmihali, pa tudi o tem, kako na posvetu gorskih kmetov ni bilo nobenega predstavnika kmetijskega ministrstva. V drugem delu oddaje pa smo povabili na razstavo grozdja v Vipavsko dolino.
Pogovor o
Ste vedeli, da se približno 85 odstotkov mladostnikov, ki v otroštvu zahtevajo spremembo spola, potem premisli? Zato strokovnjaki svetujejo predvsem psihološko obravnavo teh otrok in sočutno bližino. Izvor težav je namreč pogosto povsem drugje. Omenjajo prehranske motnje, ADHD, tesnobe in depresijo. Znano pa je, da hormonska in kirurška sprememba spola vodi v nepovratna stanja in pogosto doživljenjsko medicinsko obravnavo. Kako se s tem soočajo učitelji, ki so vsak dan v stiku z otroki in mladostniki? O tem je beseda tekla na mednarodni konferenci krščanskih učiteljev v Vipavi. Z nami sta bila v oddaji Pogovor o koordinatorica konference Helena Kregar in eden od predavateljev, pediater endokrinolog prof. dr. Urh Grošelj. Vabljeni k poslušanju!
Radijska kateheza
V letu molitve, s katerim se pripravljamo na obhajanje svetega leta 2025, ste slišali nekaj strani knjige Tomaša Špidlika OSNOVE KRŠČANSKE DUHOVNOSTI, kjer avtor knjige govori o molitvi.. Besedilo je prineslo odgovor na vprašanje: Kaj je ustna molitev? Pa tudi o tem, katera je zasebna in katera javna molitev? Dotaknili se bomo tudi vprašanja svetopisemskih psalmov in alegoričnega pomena Svetega pisma.
Sobotni duhovni večer
V sobotnem duhovnem večeru ste najprej slišali duhovni nagovor ljubljanskega nadškofa metropolita Stanislava Zoreta. Sledila je molitev prvih nedeljskih večernic 23. nedelje med letom. Nadaljevali smo z rožnim vencem, ki smo ga molili po namenu papeža Frančiška za september: Molimo, da bi vsakdo izmed nas s srcem prisluhnil kriku Zemlje in žrtev naravnih nesreč ter klimatskih sprememb in bi se osebno zavzel za ohranitev sveta, kjer prebivamo. V radijski katehezi v letu molitve, s katerim se pripravljamo na obhajanje svetega leta 2025, ste slišali nekaj strani knjige Tomaša Špidlika OSNOVE KRŠČANSKE DUHOVNOSTI, kjer avtor knjige govori o molitvi.. Besedilo je prineslo odgovor na vprašanje: Kaj je ustna molitev? Pa tudi o tem, katera je zasebna in katera javna molitev? Dotaknili smo se tudi vprašanja svetopisemskih psalmov in alegoričnega pomena Svetega pisma.
Naš gost
V oddajo Naš gost je prišla glasbena legenda, ki jo tako doma kot po svetu poznajo že samo po imenu - Alfi. Slišali boste lahko zanimive pripovedi iz več kot 65 let bogate in raznolike glasbene zgodbe ter 80 let življenja. Uživajte v pogovoru z Alfijem Nipičem.
Za življenje
Tokrat smo predvajali posnetek pogovornega večera, ki je nastal v šoštanjski župnijski dvorani. Naš gost je bil klinični psiholog p. dr. Christian Gostečnik